Představuji vám Anemometr Vernier ANM-BTA.
Slouží k měření rychlosti větru,
takže se vám může hodit ke studiu větru,
zkoumání, jak rychle vítr vane.
Já zde jej mohu použít k tomu, abychom se podívali na rychlost proudění vzduchu
vytvořeného regulovatelným větrákem.
Může být použit k žákovskému projektu „Vítr“,
ve kterém budete navrhovat různé druhy větrníků
a spolu s ampérmetrem a voltmetrem
budete měřit výkon větrníků.
V této oblasti je tedy užitečný.
Princip činnosti spočívá v tom, že zde je vrtulka,
která když se otáčí, tak otáčí magnetem,
který indukuje proud v cívce,
takže vytváří napětí, které dokáže zařízení změřit.
Z toho vyplývá, že čím rychlejší jsou otáčky, tím vyšší je napětí,
a vy zde odečtete velikost rychlosti větru.
Doporučujeme použití ve větru
o rychlostech v intervalu od 0,5 m/s
do zhruba 30 m/s.
Je-li měřená hodnota příliš nízká, nemusí být měření přesné,
je-li příliš vysoká, otáčí vrtulka prostě příliš rychle.
Tento otvor se závitem mi umožňuje našroubovat tyčku,
takže pak anemometr mohu upevnit
například pomocí svorky.
Když budu chtít měřit venku, jen tyčku vyšroubuji,
a budu senzor jen tak držet.
Jde o standardní závit, jaký můžete mít například na stativu apod.
Pojďme tedy něco změřit.
Musím anemometr připojit k LabQuestu
a protože jde o analogový senzor,
zapojím jej do jednoho z analogových portů.
Takto zapojím.
Vidíme hodnoty kolem nuly,
jen tak leží na stole.
Věnujme se chviličku výchozím parametrům měření.
Je časové („Časová základna“),
bude tedy měřit rychlost větru jako funkci času,
přednastaveno je vzorkování 10 vzorků za sekundu
a trvání 60 sekund.
Bude tedy měřit jednu minutu.
Mohli bychom vyzkoušet, že funguje,
fouknu na něj.
A jak se roztočí, uvidíme na displeji hodnoty,
takže při otáčení měří.
Budu jej teď držet před větrákem,
spustím měření
a pak zapnu větrák.
Změřím vlastnosti proudu vzduchu z větráku.
Spustím měření, stisknu tlačítko „Start“,
Přidržím zde, zapnu větrák.
A začne se měřit rychlost proudění,
pak trochu přidám,
[zvuk větráku]
takhle,
chvilku nechám ustálit,
a teď na plný výkon,
opět nechám ustálit,
a nyní větrák vypnu.
Chvilku ještě přidržím na místě a pozorujeme,
jak rychlost klesá.
V této chvíli stiskneme „Stop“.
Tím zastavím měření.
Nyní máme nějaká data k analýze.
Vidíme, že jakmile zapneme větrák,
rychlost proudění naroste.
Pak jsme se postupně dostali až k místu, kde rychlost přestala růst.
A poté, když jsme větrák vypnuli, rychlost klesla.
Mohlo by nás zajímat něco jako,
například, jaká byla maximální rychlost proudění
produkovaného větrákem.
Použijeme tedy něco z funkcí analýzy,
nějaké statistické údaje.
Klepnu tedy na „Analýza->Statistika“
a zde vidíme maximální rychlost větru,
která byla 5,3 m/s v čase 27,8 s.
Zopakujme si: toto je anemometr.
Je to zařízení, které využijete
pro měření rychlosti větru.
Jeho použití je snadné, vhodné pro všechny věkové skupiny žáků
od základní školy po univerzitu.
Hodláte-li studovat počasí,
alternativní energie a větrníky,
toto je pro vaše účely skvělý senzor.