Mezi vlastnosti LabQuestu 2 patří i to, že má vestavěný GPS modul.
To mi umožňuje zjistit, kde se na zeměkouli nacházím
a s tím mohu podniknout řadu věcí.
Provedu měření, projdu se tu po poli a budu přitom měřit.
A pak půjdu dolů k řece a třeba tam udělám
nějaké měření s jinými senzory než jen GPS,
a pak ty dvě věci zkombinuju.
Jedná se o vestavěné čidlo, takže jednou z věcí,
které musím udělat, je, že ho musím zapnout.
Samo o sobě se nezapíná,
protože o něj nestojíme pokaždé.
Přejdu do „Senzory“, klepnu na „Nastavení senzorů…“,
a tak se dostanu do nastavení čidel.
Zde uvidíme seznam jednotlivých kanálů,
a pod nimi jsou vestavěná čidla.
Chci aktivovat GPS, klepnu na „OK“.
Dostanu se do měřicí obrazovky.
Nyní se snaží vyhledat satelity.
Máme tu zeměpisnou šířku a délku.
Zatím satelity nenašel.
To, že jsme jej aktivovali, poznáme,
protože na dolní straně obrazovky
vidíme malou zeměkouli a přes ni X.
Ta znamená, že GPS je aktivováno
a snaží se vyhledat satelity.
Může se stát,
že to bude trvat několik minut, pokud jsme jej na tomto místě
nikdy nepoužili.
Musí zachytit několik satelitů,
což může chvilku trvat.
Zatímco budu čekat na vyhledání satelitů,
chtěl bych změnit kontrast obrazovky.
Jsme venku, je slunečný den,
a tak může být spatně vidět na obrazovku.
LabQuest 2 má možnost nastavit vysoký kontrast obrazovky.
Přejdu sem, klepnu na ikonku domu,
v menu „Předvolby“ přejdu na „Podsvícení a napájení“,
kde chci změnit nastavení na „Vysoký kontrast“.
Nastavím vysoký kontrast a vidíme,
že se barvy trochu změnily. Vrátím se zpět.
Zatím stále čekáme na družice.
Zatímco tedy čekáme na nalezení družic,
podívejme se na výchozí nastavení měření.
Je časové („Časová základna“), což znamená,
že uvidím polohu jako funkci času.
1 měření za sekundu, a to se bude odehrávat 3600 sekund,
tedy 1 hodinu. A tak když klepnu na Start,
bude měřit data v závislosti na čase.
Už našel naši zeměpisnou šířku a délku.
Máme tu signál.
Ještě chvilku počkám, než bude trošku silnější.
Jedna z věcí, které můžete udělat,
pokud se zařízením měříte venku,
je poněkud zrychlit proces. Pokud už jste zde někdy byli,
třeba měříte na školním dvoře,
můžete zde předem aktivovat GPS,
a pak obvykle najde satelity o něco rychleji.
Už nás našel, naší zeměpisnou šířku a délku,
můžeme klepnout na tlačítko „Start“.
A nyní se trochu projdu.
Stisknu „Stop“, zastavím měření.
A tady je graf mé cesty.
Podíváme se na něj,
výchozí nastavení je mít na osách zeměpisnou šířku a délku.
Vidíte cestu, kterou jsem se po poli pohyboval.
Jsou tu další možnosti, co dělat.
Když klepnete na osy grafu,
můžete je změnit na čas, zem. šířku, zem délku,
výšku, šířku a směr na obou osách.
Kdybych chtěl, mohl bych vynesené veličiny změnit.
Kdybych tedy chtěl graf závislosti rychlosti
na, řekněme, čase, mohu jej zobrazit.
Vidíme, že trochu kolísá.
Když totiž jdu, možná trochu hýbu LabQuestem v ruce
a tak když vyhodnotí rychlost pohybu,
nemusí být příliš stabilní.
Nešel jsem zase tak rychle
a tak hodnota jen trošku poskakuje.
Mohl bych se vrátit a zobrazit
závislost zem. délky nebo šířky na čase.
Ale samozřejmě zem. délka se šířkou
nám dávají naši aktuální pozici na planetě.
Už jsem zmínil dvojí použití.
Provedli jsme měření, při kterém jsem chodil po poli.
A nyní nás zajímá měření
s jednotlivými body, zde podle proudu řeky.
Mohli bychom tedy změřit s pomocí GPS zeměpisné souřadnice
spolu s měřením nějakým čidlem.
Můžeme dělat obě věci najednou a tak budeme mít
záznam o tom, kde jsme se nacházeli, když jsme prováděli měření.
Stejně jako minule musím zařízení nastavit.
Zařízení je zapnuté,
ťuknu v menu „Senzory“ na „Nastavení senzorů…“
Aktivuji GPS, klepnu na OK.
Nyní zjistí, kde se nacházíme,
chvilku počkám, než se to podaří.
Uvidíme, že nejprve se dostaneme do stejného výchozího nastavení,
jaké jsme měli minule, ve kterém je graf závislosti na čase.
To nastavení nepotřebujeme.
Když ale zapojíme teploměr,
nastavení se v tu chvíli změní.
Dám se tedy do toho a zapojím teploměr.
Když se teď podíváme do pravého horního rohu,
výchozí nastavení s tímto senzorem je,
to, čemu říkáme „Vybrané události“.
A takto budeme měřením přidělovat jejich pořadová čísla.
Když přejdu na jedno místo, vytvoří se nové umístění,
pak přejdu jinam a jinam a jinam.,
což budou umístění 1, 2, 3, 4 atd.
To bych mohl používat, ale v LabQuestu je nastavení,
které je velmi užitečné a nazývá se „Matice dat“ (Data Matrix).
Matice dat nám umožní
měřit na různých místech v různé dni a s různými senzory
a udržovat záznamy o této sadě dat.
To by bylo pro naše měření
velmi vhodné.
Musíme tedy změnit režim měření
na matici dat.
Udělám to tak, že přejdu do menu „Režim“,
a zvolím místo „Vybrané události“
položku „Matice“.
Předvyplní se výchozí hodnoty „Místo“ a „Den“. To je v pořádku.
Prostě klepnu na OK.
Čísla se za nás budou automaticky zvyšovat,
řeknu tedy OK.
A tak jsme změnili režim na matici dat.
A teď, když budeme provádět různá měření,
budeme přidávat nová umístění,
tak jak budeme postupovat.
Můžu provést první měření,
stisknu „Start,“
tak jako obvykle klepnu na symbol malé šipky.
A systém se přesune na obrazovku,
kde je napsáno Den 1, Místo 1. Vše je připraveno.
Klepnu na „Pokračovat“,
a až to udělám, dostanu se na obrazovku měření,
v kanálu 1 je teploměr.
A zde se píše zem. šířka a délka.
Když budu chtít nějakou hodnotu uložit,
klepnu na obrazovku, aby se uložila.
V tom okamžiku se přímo provede měření.
Jsme připraveni. Skloním se k řece,
změřím teplotu vody
a uloží se naše umístění.
Ponořím do vody.
Nyní klepnu na měřák, abych uložil.
Klepnu na zem. šířku a délku,
klepnu na údaj teploty,
a nyní je vše uloženo
a já mohu přejít na další místo. Klepnu na „Změnit“
a potom na „Přidat místo“.
Automaticky se zvýšilo číslo na Místo 2,
zvolím „Pokračovat“
a přejdu na další místo.
Půjdu podél toku řeky
a budu takto zaznamenávat teplotu a polohu
dál po proudu.
Zde, „Pokračovat“, a …
Počkám, až se hodnota ustálí,
souřadnice vypadají dobře, nemění se,
teplota se také zdá být stabilní.
Klepnu na měřák,
„Změnit“ a mohu jít na další místo.
Pojďme měřit zde.
Čidlo je ve vodě.
Trošku jej zatlačím do písku.
„Pokračovat“.
Souřadnice se ustálily, klepnu na měřák,
tím zaznamenám hodnoty.
Teplota se zdá být stabilní, uložím ji.
A máme hotovo.
A zde to už stačí.
Klepnu na „Stop“.
Vrátili jsme se od řeky do laboratoře,
data jsou uložena v LabQuestu,
a chtěli bychom je z něj vzít
a uložit do počítače, do programu Logger Pro.
Logger Pro je náš software pro počítače,
umožňuje mi měřit.
Ale má zajímavou funkci,
která nám dovolí, pokud máme souřadnice, exportovat data do map Google,
a my souřadnice z měření máme.
Program Logger Pro mám spuštěný
a připojím LabQuest
pomocí dodávaného mini-USB kabelu, který patří do tohoto portu.
A když jej připojím,
počítač rozpozná, že jsou uložena data,
takže se mne zeptá,
zda je má stáhnout.
Já odpovím, že ano,
pak klepnu na OK
a data budou vložena do souboru měření, který mám otevřen.
Skončím tak s celou řadou grafů.
Záleží na tom, s čím jsem měřil
a jak jsem data zaznamenával.
Některé opravdu potřebovat nebudu,
takže jednotlivé grafy vyberu,
stisknu klávesu Delete a zbavím se jich.
Podívejme se sem. Vyhovují mi zeměpisné souřadnice,
A já bych chtěl vidět závislost teploty na…
přejdu sem a kliknu na popisek dolní osy,
a zvolím „Místo“.
A tak vidíme závislost na umístění.
Je vhodné nechat graf zvolit automatickou škálu,
takže přejdu sem, kde je ikonka grafu s velkým A uprostřed
a tím graf automaticky naškáluji.
Jednou z věcí, které mohu dělat je automatické uspořádání.
Tím se vyplní stránka.
Položku najdete v menu „Stránka“,
kde je „Automatické rozvržení stránky“.
Po klepnutí se grafy zvětší na celou plochu obrazovky.
Horní graf ukazuje zeměpisné souřadnice,
ve spodním je teplota ve třech různých místech.
Co bych mohl ješte změnit na spodním grafu:
Mohl by vyhovovat sloupcový graf,
takže do grafu dvojkliknu,
což mi nabídne menu nastavení grafu, a udělám z něj tedy sloupcový graf (histogram).
Klepnu na OK a mám sloupcový graf
pro různá místa, kde jsem měřil.
Z Loggeru Pro můžeme data exportovat do Map Google.
To nám poskytne snímek místa,
kde jsme měřili, pořízený z vesmíru.
Přejdu do menu „Soubor“,
Rozbalím „Exportovat jako“ - „Google Mapy“.
Můj počítač je připojen k internetu,
což je potřeba, aby se export zdařil.
Protože jsem měřil na několika místech, je výchozí chování takové,
že se objeví dialog a já zvolím „Zobrazit textové popisky“.
Ty se zobrazí na fotografii v místech,
kde jsme měřili. Položku tedy zaškrtnu.
Zobrazí se pět bodů, které jsme naměřili.
V tuto chvíli klepnu na OK.
Data budou odeslána skrz webové stránky Vernier
a vrátí se snímek z vesmíru.
Možná bych mohl přepnout na družicový snímek.
Takhle vypadá.
Přiblížím.
A tady je těch pět míst, na kterých jsem u řeky měřil.
A když se na ně podívám zblízka a klepnu na popisky,
uvidím přímo změřené hodnoty
v těchto bodech.
Takže na tohle se nás ptal dialog,
který nám nabízel „Zobrazit textové popisky“.
Nyní bych si mohl prohlédnout data, která mne zajímají,
pokud bych chtěl, mohu některá schovat.
Tohle je velmi příjemná věc,
pokud měříte v terénu,
protože získáte snímek z družice,
na kterém bude, kde jste data získali.
A tak o situaci můžete zjistit něco,
co byste se jinak nedozvěděli.
Viděli jsme několik použití
GPS vestavěného v novém LabQuestu 2.
Provedli jsme několik měření:
Časové, když jsem se prošel po poli.
Viděli jsme matici dat,
do které jsme zaznamenali data měřená podél řeky.
To jsou dva běžné příklady práce s tímto zařízením.
Závěrem, vestavěný GPS v LabQuestu
je rozhodně zajímavým rozšířením tohoto zařízení
a my se velmi těšíme, až uvidíme, co s ním podniknete vy.